Under de senaste fem decennierna har knappt 700 astronauter tagit sig ut i rymden. Redan i barndomen får vi höra vilken ära det vore att få vara en av dem, men faktum är att det inte bara krävs omfattande utbildning utan också går mycket hårt åt människokroppen.
Nyfiken? Klicka igenom det här galleriet för att ta reda på hur kroppen reagerar på tyngdlöshet.
Astronauter drabbas av betydande försämring av bentätheten på grund av avsaknaden av gravitationskrafter i rymden. Benen förlorar mineraler och blir svagare och mer mottagliga för frakturer, vilket innebär allvarliga långsiktiga hälsorisker vid återkomst till jorden.
Vid mikrogravitation rör sig kroppsvätskor uppåt mot huvudet, vilket orsakar svullnader i ansiktet, nästäppa och ökat intrakraniellt tryck.
Vätskan hamnar inte bara i huvudet. När du är i rymden strömmar kroppsvätskor till andra extremiteter som händer och fötter och orsakar svullnad. Detta tillstånd är känt som perifert ödem och kan vara riktigt otrevligt.
Hjärtat och blodkärlen genomgår också förändringar i rymden. Om man inte motionerar regelbundet kan hjärtat krympa och resultera i försämrad blodcirkulation, vilket i sin tur kan ge upphov till kardiovaskulära problem.
Rymdfärder kan orsaka förändringar i produktionen av röda blodkroppar samt deras funktion, vilket orsakar tillstånd som rymdanemi. Detta kan leda till trötthet och minskad syrehalt i blodet, även om det är sällsynt.
Rymdresor utsätter astronauter för högre nivåer av kosmisk strålning än nere på jorden eftersom atmosfären skyddar oss från detta. Högre strålning ökar risken för cancer och akut strålningssjuka.
Isolering, instängdhet och frånvaron av naturliga miljösignaler kan ge upphov till psykologisk stress, ångest och depression. Astronauter genomgår vanligtvis strikta psykologiska utvärderingar i syfte att säkerställa att de är redo för resan.
Frånvaron av en naturlig dag-/nattcykel i rymden kan störa kroppens dygnsrytm, vilket orsakar sömnstörningar. Dålig sömnkvalitet påverkar den kognitiva funktionen och hälsan i stort, så det är viktigt att astronauter sköter sömnen ordentligt.
Rymdfärder har visat sig förändra människokroppens immunfunktion, vilket gör astronauter mer mottagliga för infektioner och sjukdomar. Stressen i samband med rymdresor kan ytterligare förvärra dessa förändringar i immunsystemet och utgöra en betydande hälsorisk.
Intressant nog kan rymdfärder också återaktivera vilande virus i kroppen (t.ex. herpesviruset) på grund av förändringar i immunförsvaret. Om behandlingsåtgärder inte vidtas kan denna återaktivering leda till utbrott av tillstånd som bland annat bältros.
Långvariga rymdfärder kan orsaka förändringar i synen, ofta kallat rymdassocierat neurookulärt syndrom (Spaceflight-associated Neuro-ocular Syndrome, SANS). Detta innefattar svullnad av synnervspapillen, förändringar i näthinnan och försämrad synskärpa.
Det vestibulära systemet, som bidrar till att upprätthålla balans och orientering, rubbas extremt vid mikrogravitation. Detta kan resultera i rymdåksjuka och försämra astronauternas balans och orientering, särskilt när de kommer tillbaka till jordens gravitation.
På grund av förändrad smakuppfattning och aptitförändringar är det svårt att upprätthålla ordentligt näringsintag i rymden. Till och med rymdmat har sina begränsningar, eftersom den vanligtvis kommer i snabbfrysta förpackningar.
De unika förhållandena i rymden kan till och med påverka tandhälsan. Förändringar i salivproduktion, kost och munhygienrutiner kan öka risken för tandproblem, vilket innebär att astronauter måste vara extra noga med korrekt tandvård och förebyggande åtgärder i rymden.
På grund av rymdmiljöns inverkan på hudens fysiologi drabbas vissa astronauter av olika hudproblem, såsom torrhet och utslag. Ordentlig hudvård är viktigt för att hantera dessa tillstånd.
Den instängda miljön på rymdfarkoster kan förändra mikrobiomet hos både astronauter och deras omgivning. Denna förändring kan öka risken för infektioner och påverka hälsan i stort, varför det finns stränga protokoll på rymdfarkoster för att säkerställa god hygien.
Rymdfärder kan ha viss inverkan på kognitiva funktioner, däribland minne och uppmärksamhet. Faktorer som stress, sömnstörningar och strålningsexponering kan bidra till kognitiv försämring och drastiskt påverka uppdragets framgång.
Kroppen genomgår en rad förändringar i rymden som innefattar vätskeskiftningar och förändringar i kalciummetabolismen. Dessa förändringar kan öka risken för att utveckla njursten, även om detta kan motverkas genom en strikt kost och generöst vätskeintag.
Under rymdfärder förlorar astronauter ofta kroppsmassa på grund av förändringar i ämnesomsättning och kost, för att inte tala om bristen på gravitation som gör att musklerna försvagas.
Effekterna av rymdfärder på den reproduktiva hälsan är inte helt klarlagda, men det finns viss oro för eventuell inverkan på fertilitet och reproduktionsfunktion på grund av strålningsexponering och andra faktorer.
Det är inte alltid mikrogravitationen som orsakar hälsoproblem hos astronauter. De förhöjda ljudnivåerna i rymdfarkosten kan orsaka hörselnedsättning om de utsätts för det under en längre tid.
Mikrogravitation kan ha en enorm inverkan på matsmältningssystemet. Vissa astronauter har drabbats av matsmältningsbesvär och till och med förstoppning ute i rymden.
Förändringar i gravitationen kan också inverka på andningsmekaniken, vilket är anledningen till att rymdfarkoster generellt sett är utrustade med toppmoderna system för kontroll av luftkvaliteten.
Vid mikrogravitation sträcks ryggraden på grund av avsaknaden av gravitation och astronauterna blir lite längre. Om människokroppen utsätts för mikrogravitation under längre perioder kan detta medföra ryggsmärtor och ryggradsproblem.
Det är svårt att hålla god vätskebalans i rymden eftersom det är lite knepigt att dricka i mikrogravitation. Uttorkning kan orsaka betydande hälsoproblem, så det är viktigt att få i sig tillräckligt med vätska.
Källor: (National Geographic) (Space.com) (NASA) (Astronomy Magazine)
Hur påverkas astronauter av rymdfärder?
Människokroppen går igenom en hel del i rymden
LIVSSTIL Rymden
Under de senaste fem decennierna har knappt 700 astronauter tagit sig ut i rymden. Redan i barndomen får vi höra vilken ära det vore att få vara en av dem, men faktum är att det inte bara krävs omfattande utbildning utan också går mycket hårt åt människokroppen.
Nyfiken? Klicka igenom det här galleriet för att ta reda på hur kroppen reagerar på tyngdlöshet.